8 



de enkla kropparnes alomtalj ty cl ermed samman- 

 hänger på det närmaste den vigtiga frågan: h vilka 

 elementer hafva sådane atomvigter, att de kunna 

 uttryckas förmedelst multipler af vätets atom- 

 vigt; och kan denna erfarenhet antagas såsom 

 varande en allmän lag? Äger nu ett multipelt 

 förhållande rum emellan vätets eqvivalenttal och 

 en del andra kroppars atomvigter, så skall detta 

 otvifvelaktigt leda till en mängd andra slutsatser 

 i en framtid, hvilkas vigt vi ännu ej i sina de- 

 taljer kunna inse. Dessutom kunna sjelfva de 

 afvikelser, hvilka man redan iakttagit för en del 

 kroppar i detta hänseende och i en framtid san- 

 nolikt än ytterligare för andra kommer att åda- 

 galägga, gifva anledningar till mångfaldiga be- 

 traktelser, hvilka häntyda på ganska ingripande 

 förhållanden. 



Men för att bestämma en kropps atoravigt 

 är det först nödvändigt att känna dess egenska- 

 per samt en del af dess föreningar. Af denna 

 orsak, äfven som ock för att undvika omsägnin- 

 gar, vela vi först beskrifva de molybdenförenin- 

 gar, hvilka blifvit af oss undersökta. 



Vid föreningarnes theoretiska beräknande, 

 hafva vi ständigt begagnat oss af följande atom- 

 vigter för kropparne, neml. 



Mo =588.966 . . . (a); Mo =575.829 ... (b) 

 för hvilka tal vi framdeles skola göra närmare 

 reda. Hvad de öfriga kropparne åter beträffar, 

 så hafva vi begagnat oss af de atomvigtstal, som af 

 Berzelius finnas anförda uti hans Lehrbuch der 

 Ghemie, 3:ler Band, Dresden und Leipzig 1845. 



Till dessa undersökningar hafva vi begag-nat 

 oss af en svafvelmolybden ifrån Lindas i Små- 

 land, som var mycket ren och som vi hade till- 

 räcklig tillgång på. Detta mineral, som var för- 



