15 



af kali, härrörande af den lätthet, hvarraed svaf- 

 velmolybden syrsätter sig, och h varigenom alltid 

 nAgot molybdensyra som blifvit iittvältad förefin- 

 nes ibland det svafvelsyrade kalit. 



Tväfaldt molybdensyradt kali. Vi hafva icke 

 lyckats att framställa detta salt; ty då vi sam- 

 mansmälte en vägd qvantitet trefaldt molybden- 

 syradt kali med en så stor mängd kolsjnadt kali, 

 som erfordrades för bildandet af det tväfaldt sura 

 saltet, sä erhöllo vi, under häftig kolsyreutveck- 

 lino en hvit och, efter afsvalning, kristallinisk 

 massa. Då derefter det smälta saltet öfvergjöts 

 med vatten, löste sig väl i början en liten del 

 deraf, men efter några ögonblick grumlade vät- 

 skan sig och allt salt sönderdelade sig efterhand 

 uti ttefaldt och neutralt molybdensyradt kali. 

 Till följe af detla försök vela vi likväl icke be- 

 strida tillvaron af ett tväfaldt molybdensyradt 

 kali, ty sannolikt äger det bestånd, då det bil- 

 das uti vätskor af en gifven concentrationsgrad, 

 eller uti vätskor, som innehålla andra salter. Vi 

 tro detta sä mycket mera, som det lyckats oss 

 att framställa ett tväfaldt molybdensyradt natron. 



Dubbelsalt af tväfaldt molybdensyradt kali med 

 trefaldt molybdensyradt kali. Det kristalliserade sal- 

 tets formel ^K^Mo^^+öH, eller 3KMo^+kMo'+6Ö, 

 eller 3kMo+5KMo^+12H. 



Sätter man, under beständig omröring, con- 

 centrerad salpetersyra eller saltsyra droppvis till 

 en lösning af raolybdensj^ra uti kolsyradt kali, sä 

 uppstår, för h varje droppa syra, som indrypes, en 

 fällninp, hvilken dock snart löser sig. Fortfar 

 man nu med tillsätlande af syran så länge, till- 

 dess att det som fä Hes icke mera löser sig klart, 

 ulan hela vätskan antagit en lindrig opalisering, 



