233 



Berzelius synnerligen nitälskade. Egentligen öf- 

 vergick census från fria val, som de äldre stad- 

 garne innehöllo, hvilande pä proponenlens föilro- 

 ende-votum inför Akademien, — till klassval, 

 deruti de 9 klasserna, hvar för sig, rösta ett 

 förslag lill en eller flere ledamöter, hvilket sedan 

 underställes Akademiens omröstning, o.s. v. Utom 

 denna nitälskan för formen i Grundreglorna, hade 

 Berzelius gjort sina åsigter gällande för trenne 

 andra vigtiga beslut: 



l:o om en årlig Högtidsdag, den 31 Mars (Aka- 

 demiens Stiftelsedag 1749), på li vilken af 

 vederbörande tjenstemän, 

 2:o Arsherättelser Öfver skiljaktiga vetenskapers 

 ståndpunkt och framsteg, skola författas 

 och allmänheten meddelas; hvaröfver, 

 3:o Inspektioner, som tillsattes, skulle vaka, in- 

 till dess, 

 4:o Intendenter, med lön, hunno utses för hvarje 

 ' vetenskapsgren. 

 Hvarthän dessa stadganden hafva ledt, måga 

 samtid och efterverld dömnia, efter emotlagandet 

 af tidens vetenskapliga litteratur, och af den ord- 

 ning som råder genom ytterligare förökade Inten- 

 denlsbefattningar, som gifva inspektionerna deras 

 betydelse. 



Beträffande årsberättelserna var Berzelius i 

 början icke ense med sig sjelf, utan gemensamt 

 med GoTTL. Gahn ville först öfverväga, om icke 

 en vetenskaplig Journal, utgången från Akademien, 

 skulle hos allmänheten sprida en väl behöflig 

 kännetlom om det menskliga vetandets framskri- 

 dande. Men Berzelius stannade hellre med sina 

 förhoppningar vid mera genomgripande beiättelser, 

 utförde i hvar sin sak från de skiljaktiga inteii- 

 dentskaperna, såsom först (under Berzelii tid, af 



