45 



(ler förehafdl vidlyftigt, men tillika ovarsamt, gru(- 

 vearbete. Det är sannolikt, att detta från början 

 skedde under dag, emedan man, vid grufvans 

 rentagande pa 17o0-talet, pä Stötens botten bland 

 den öfriga syltan fann en mängd större block eller 

 skutor af det i griifvan vanliga takberget och 

 emedan man ännu i Stolens väff"ar i vestra än- 

 dan invid dagytan ser denna bergart anstående. 

 Deras arbete fortsattes vidare mot öster efler mal- 

 mens stiipning, men stannade vid den s. k. Norra 

 Porten, der den första granitafskärningen , såsom 

 förut är nämndt, afskräckle från vidare fortgång 

 åt det hållet. Troligen vände de sig då, innan 

 grnfvan alldeles ödelemnades, mot vester samt 

 uppsökte der och uttogo ett under raset och Stö- 

 tens södra vägg belintligt underliggande malnila- 

 ger, till hvilken förmodan man får anledning af 

 de invid nuvarande s. k. Källarorten belägne och 

 ännu med ras till en del uppfyllde arbetsrummen, 

 Hedningegrufvorne kallade. Detta namn begagnades 

 dock vid grufvans rentagande gemensamt för alla 

 de gamlas arbeten på detta ställe. Tvenne schacht 

 voro då härstädes afsänkta, det ena, sedermera 

 kalladt Hedningeschachtet , närmast öster om gruf- 

 veslöten, är numera igentimradt och igenfyldt, 

 det andra Görans schacht längre i norr begagnades 

 sedermera till uppfordringen, innan Lovisins 

 schacht hann att blifva färdigt. 



Sedermera har grufvedriften från det ställe 

 räknadt, der de gamlas arbeten vid Norra Porten 

 upphörde, fortgått dels och hufvudsakligen åt 

 öster samt dels åt vester. Härigenom hafva flera 

 olika arbetsrum uppkommit, som fått olika be- 

 nämningar, så alt den stora Tunabergska grufvan 

 numeia består af tre särskildta delar. Det största 

 bland dessa arbetsrum kallas De Beschiska grufvan 



