230 



neniligen i en snetl list, som utgår från refbens- 

 fästet på kotan och fortsätter sig i de, samma 

 kotor tillhörande, accessoriska utskottens undre 

 ränder. Tväi utskotten på ländkotorna förete in- 

 genting, som förtjenar att här säiskildt omnämnas. 

 På en ung Macacus Cynomolgus var förhål- 

 landet nära (ietsainma som hos Cefcopithecus. De 

 tre knölarne voro väl uttryckta redan på 2:a 

 ryggkotan, ehuru hvarken processus mammillares 

 eller accessoi ii voro så starkt utvecklade på rygg- 

 kotorne i allmänhet, och de sednaie icke voro 

 formade i sådane hakformiga utskott, som hos 

 Cercopithecus. En knappformig processus costalis 

 förekom ej längre ned än på 9:e kotan. På den 10:e 

 var den redan kamfurmig, liksom på ll:e och I2:e; 

 kammen var fortlöpande i en svag list som öf- 

 vergick i processus accessorii undre rand. Från 

 samma sneda list på ländkotorna utveckla sig 

 deras processus transversi. Alla processus mam- 

 millares på ländkotorna voro försedde med små 

 epiphyser. Samma utskott och deras rudimenter 

 på ett ungt individ af Inuus rhesus var äfven 

 nära enahanda, som hos den föregående. Sådant 

 visade sig äfven förhållandet vara hos Cynomolgus 

 Maimon (ungt men fullt utbildadt individ af 92 

 centimeters höjd), med undantag deraf, att den 

 näst sista ryggkotan fl l:e) har ett stort sidoulskott 

 (straxt imder refbenets fäste), som helt och hål- 

 lit liknar ett tvärutskott på en ländkota. Detta 

 utskott står på 3 millim. afstånd från refbenet, 

 men emellan dem går ett förlängdt tvärligament. 

 Ifrågavarande utskott utgöres dock tydligen af 

 det rudimentära costalulskoltet i förening med 

 det accessoriska utskottet, h vilket liksom hos de 

 föregående icke närmat sig det innanför liggande 

 led- och mammillar-utskotlet. På den 12:e sista 



