231 



ryggkotan äio deiemol coslal- och accessoriska 

 utskotten ålskil jde; de torra utgöra endast 2:ne 

 svaga kammar, som öfvergå i stiieltformiga , ac- 

 cessoriska ulskotl, som ligga tält inlill de bak- 

 ifrån framskjutande led- och mammillär-utskolten. 

 Mammillär-utskotten sammansmälta vid 10:e rygg- 

 kotan med ledutskolten. På ländkolorna äro de 

 accessoi iska utskotten väl ffriffelformiwa, men gan- 

 ska korta, särdeles på de bakre (undre) kolorne. 

 Mammilläi-ulskotlen äro temmeligen betydliga. 



Bland den nya verldens quadrumaner (Cehinm 

 Vrol.) förete de flesle ryggkotornas sidoutskott 

 på ett ungt skelett af Cehus Apella och ett af en 

 liten Hapale (från trakten af Bahia) samma bild- 

 ning, som de föregående. (Cebits med 13 och 

 Hapale med 14 ryggkotor). Ifrån och med 8:e 

 ryggkotan hos Cehus bilda dessa sidontskoti ini- 

 från utåt, framifrån bakåt, snedt ställda kam- 

 mar med tjockare ändar; bakre ändan tjockast, 

 delande sig i två knölar. Främre andarne äro 

 rudimenlerne till processus mammillares, de bakre 

 tvådelte till processus accessorii och costales. Vid 

 12:e ryggkotan på Cehus äro de bakre utskotts- 

 rudimenterne ganska stora, samt skjuta betydligt 

 bakåt öfver följande kotas, led- och mammillar- 

 utskott, men lägga sig ej intill desamma. Vid 

 13:e ryggkotan är det förenade costal- och ac- 

 cessoriska utskottet bred t och starkt, ligger när- 

 mare intill led- och mammillär-utskottet samt har 

 en särskild vinkelformig del (costal-delen), som 

 är genom ligament förenad med ref benet på sam- 

 ma sida. På 14:e och sista ryggkotan är samma 

 förenade costal- och accessoriska ulskott smalt, 

 skiffbrmigt med ett yttre trubbigt hörn (coslal- 

 utskottet) och ett bakre griffelformigt utskott (ac- 

 cessoriska utskottet), som lägger sig intill led- och 



