232 



man)millär-ulskollet. Först vid ll:e ryggkolaii 

 hos Cehus sammansmälta led- och accessoriska ul- 

 skolLen, i det alt de förra få en upprest ställning. 

 På ländkotorna äro de mammillära utskotten nä- 

 stan alls icke skiljda från led utskotten; accesso- 

 riska ulskollen äro ganska korta. Tvär- eller 

 costal-utskolten pä de två första ländkotorna äro 

 riktade nedåt framåt; 3:e och 4:e äro riktade 

 uppåt fiamåt och det 5:e åter nedåt framåt. 

 Denna kota har äfven endast svaga spår till pro- 

 cessus accessorii. 



Säideles upplysande visa sig sid utskotten på 

 rygg- och ländkotorna hos en Callithrix, af h vil- 

 ken ett vackert skelett blifvit hemsändt af min 

 fordne lärljunge och medhjelpare, Doctor Regnell 

 i Caldas (Prov. Minas Geraes i Brasilien). — Hos 

 detta djur visar redan l:sta ryggkotans sidontskott 

 vid sina yttre ändar tydliga riidimenter till de i 

 fråga varande utskotten. Samtliga ryggkotornas 

 sidoulskott ända till och med den ll:e sluta n)ed 

 afrundade, snedt inifrån utåt, framifrån bakåt 

 ställde kammar, af h vilka de fleste äro kluhb- 

 formiga mot ändarne. Desse kammar hafva på 

 de 4 främsta kotoina h vardera tre knölar; på 

 den 5:e till och med 10:e är den bakre ändan 

 af hvaije kam tvådelt, genom en tvärt inåt gå- 

 ende kiyfning. Den fiämre ändan af kammenär 

 processus mammillaris, den bakre öfre, processus 

 accessorius; den bakre undre processus costalis. 

 På 4:e och 5:e ryggkotorna är klyfningen emellan 

 processus costalis och accessorius obetydlig, men 

 blir större och större på hvarje följande kota, 

 ända till och med den 10:e, under det att sjelfva 

 utskottsafdelningarne förlänga sig. Refbens-ut- 

 skoltet afgår i en 30 graders vinkel från det 

 accessoriska utskottet ner till refbensknölen, så 



