236 



utvecklade |)å 4:e och följande ryggkotorne, till 

 och med den 13:e. På 4:e ryggkotau ar sjelfva 

 kna()peii stöist, på de följande blir den mindre 

 och mindre, på den 13:e ryggkotan minst, knap- 

 parues broskbeklädda yla är något framåt vänd; 

 öfre och bakre delen af deras rand är mest ut- 

 stående. De bakersle af dessa knappar sitta nä- 

 stan ned på sjelfva crura af arcus vertebras. Led- 

 utskolten äro förlaggde emellan processus spinosi 

 och mamraillares ända till den 12:e ryggkotan, 

 der de lägga sig inpå dessa sistnämnda, ehuru 

 väl processus mamiuillares äfven sedeiinera, på 

 de följande ryggkotorna och alla ländkotorna 

 skjuta betydligt öfver ledutskotten, och äro, så- 

 som redan är näumdt, föisedde, liksom hos de 

 fleste daggdjur, med egna epiphyser. Dessa mam- 

 milärutskolt bilda på bakre hälften af ryggraden 

 dylika sidokammar, som de oåtskiljda mammillär- 

 och biutskotten på den främre delen. På samma 

 gång som ledutskotten förena sig med de mam- 

 milläia processerne, så förändrar sig äfven deras 

 ställning från liggantle till stupande. I samma 

 raän förändras äfven processus accessorii. På I3:e 

 ryggkotan är detta utskott skiljdt från processus 

 mammillaiis; flyttadt nedom och utom densamma. 

 Från de små knappformiga coslalutskotten på 

 denna kota löper en liten list bakåt. Denna list 

 möter en dvlik som kommer ifrån piocessus ac- 

 cessorius. På den I4:e och 15:e (sista) r. k. äro 

 båda dessa delar vidare förändrade, rudimentära 

 och hopsmälta. De spåras endast så, att i stället 

 för costalutskott, finnes på sidan af bågens ben 

 (crura arcus) endast en liten ojemnhet som fort- 

 sätter sig till bakersta randen af crus, och till 

 samma ställe är här den rudiujentära processus 

 accessorius förlaggd. Af denna sednare finnes en- 



