239 



len mindre hos Talpa än hos Erinaceus. Hos 

 Talpa skjuta de flesle mera framåt, hos Erinaceus 

 mera bakåt; hos Erinaceus äro de mera knapp- 

 forraiga; hos Talpa skjuta de ut mera såsom snedt 

 ställda tvärutskott. Likheten emellan dessa bild- 

 ningar hos båda dessa insectivoi-släoten är dock 

 påfallande och intressant. 



Planti^rada. Ursus Maritimus. På forsla 

 ryjjjgkotan slutar sidoutskottens ändar i en liten 

 bakåt vänd kam. På 2:a och följande ryggko- 

 torna, der äfven samma kam förekommer, slutar 

 den sig i ett främre och ett bakre hörn; det 

 främre är rudiment till processus ma mmi Maris, 

 det bakre till processus accessorius. Under och 

 något framom detta sednare nedskjuter rudimen- 

 tet till en del af processus costalis, såsom en 

 ganska låg klack. Men denna blir dock först på 

 ll:e ryggkotan rätt tydlig. 



Främre hörnen af sjelfva sidoutskotten bilda 

 en tillplattad, horizontel, inåt vänd krok, innan- 

 för h vilken uppslår en excisur. Från denna 

 krok löper en svag rygg upp till mammillär- 

 utskotts-rudimenterue. Kroken närmar sig små- 

 ningom i kotornas följd mammillär-ulskottet, är 

 detta mycket nära på 9:e kotan, saknas helt och 

 hållet på 12:e och följande, jemte sidoutskottens 

 kammar. 



De accessoriska utskottens rudimenler tilltaga 

 bakåt i utveckling, men ernå först på 8:e rygg- 

 kotan formen af tapplika utskott, hvilka vetta 

 bakåt, utåt, liksom för att omfatta de efterföljande, 

 dem de dock icke förrän längre bakåt med l2;e 

 ryggkotan ernå. På ll:e ryggkotan börja processus 



