242 



på de 3 sista rygg- och föista länd kotorna. Mam- 

 millär-nlskotlen äjo tenimeligeu betydliga redan 

 på 3:e r. k. och tillUiga på h varje af de följande, 

 men stå på belj^dligt afstånd fiån ledutskoLten. 

 På 12:e ryggkolan sammansmälta niammillär- och 

 ledutskollen, u)ider det att dessa sednare' få en 

 upprätt ställning, och processus accessorii skilja 

 sig från processus mamraillares. Vid denna åt- 

 skiljning försvinner det samuianhäiigande sido- 

 utskottet äfvensom den på de föiegående kotorna 

 befintlig foimen för costalutskottet. I stället 

 uppkommer liksom hos Björnen o. fl. en liten 

 knöl på undre landen af det accessoriska utskot- 

 ket, som fortsätter sig i en sned list, hvilken går 

 framåt mot det ställe der refbens-hufvudet är 

 fästadt. Denna lilla knöl förekonniier större och 

 större äfven på 13:e och 14:e (sista) ryggkotorna, 

 samt framstår på l:a ländkotan skiljd från ac- 

 cessoriska utskottet såsom dess lilla tvär- eller 

 costalutskolt. De accessoriska utskotten på l2:e, 

 13:e och t4-:e ryggkotorna lägga sig utom mam- 

 millär-utskotten på den bakom liggande kotan. 

 På ländkotoina äro de accessoriska utskotten min- 

 dre, kortare. På den 4-:e ländkotan räcka de 

 icke ner ölVei- till nästa kotas rand; på den 5:e 

 finnas af dessa utskott endast föga bemärkbara 

 rudiuienter; på den 6:e och sista saknas äfven 

 dessa. 



Meles Taxus. l:a ryggkotans sidoutskott slu- 

 ta i en bred, uppåt vänd ända, som ofvantill 

 har 2 knölar (rudimenter till processus mammil- 

 lares och accessorii). På undra sidan af denna 

 ända är en stor urhålkniug för refbensknölen; 

 den benmassa i hvilken denna urhålknins: är be- 

 lägen, och som framåt och bakåt står ut i fram- 



