243 



spiiugaiide kanler, kan anses utgöra elementet för 

 costaldelen. På 2:a ryggkotan är sidoutskottet 

 mindre, costalgropen liolfmånformig och muskel- 

 utskolts-rudimenlernes knölar äfven mindre. In- 

 nanför kanten af costal-pannan, på öfre sidan och 

 främre randen af sidoutskottet, är en liten ojemn- 

 het, rudiment till båda muskel-utskotten. På 3:e 

 ryggkotan blir samma knöl stor, rundad, framåt 

 uppåt stående, med en fördjupning på öfra sidan. 

 Genom denna fördjupning uppkommer början till 

 knölens delning i mamraillar- och accessoriska ut- 

 skottens rudimenter. Costaldelen är redan mera 

 fristående. På de följande ryggkotorna, ända till 

 den ll:e, blifva ändarne mer och mer longitudi- 

 nelt aflånga; raammillär-utskolten, som väl äro 

 uppåt vända, skjuta dock betydligt fiamåt, när- 

 mande sig något till samma hakform som hos 

 björnen. De accessoriska utskotten flytta sig mer 

 och mer till bakre hörnen af sidoutskoLts-ändarna , 

 men bilda dock först på 9:e ryggkotan ett tyd- 

 ligt accessoriskt utskott. Costaldelen af Tre, 8:e, 

 9:e, 10:e och lire ryggkotornas sidoulskott är icke 

 framåtstaende, och utgöres endast af en liten 

 rund eller oval facett. På 12:e ryggkotan, är bå- 

 gen ofvantill sammandragen, jemte det de arti- 

 culära utskotten intagit en uppslående riktning, 

 under det de mammillära flyttat sig inåt och 

 sammansmält med de ai ticulära utskotten Ac- 

 cessoriska utskottet är kort, tjockt; till det co- 

 stala finnes intet annat spår, är en liten kam 

 på utsidan af det accessoriska. Denna knöl till- 

 tager i tydlighet på 13:e och 14:e ryggkotan; är 

 något mindre på den 15:e (sista), der den sitter 

 nära basen och yttre sidan af det accessoriska 

 utskottet; på l:a ländkotan framträder den först 

 som ett tydligt costal- eller tvärutskott. På 



