245 



utskolleii iif 2:a ryggkotan äru de tre knölarue 

 mindre utvecklade. På 3:e ryggkotan uppreser 

 sig på öfre sidan af sidoulskoUcls ända en skarp 

 kam, som slutar i en kort spets, denna kam är 

 rudiment till processus accessorlus. Bakre hörnet 

 af sidoulskottels ända är rudiment till processus 

 costalis. Kotornas sidoutskott blifva bredare och 

 plattare nied hvarje bakåt följande kota, hvar- 

 jemle ändarne blifva smala och utdragne i läng- 

 den. Anda till och med 7:e lyggkolan äro dessa 

 ändar ofvantill på midten upphöjde genom det 

 ännu der befintliga rudimentet till processus 

 accessorius. På 8:e och följande ryggkotor få 

 sidoutskottens, sålunda smala, på längden utdrag- 

 na ändar i stället ofvantill en svank , under det 

 att processus accessorius n(gör ett tydligt, i följden 

 bakåt tilitao;inde, tappformigt utskott. Genom 

 denna utsträckning af de båda muskelutskotlen 

 bildas excisurer på både fram- och bakranden af 

 sidoutskotten; på fiamranden inom processus 

 mammillares, på bakranden inom processus ac- 

 cessoiii ; hvarjemle coslal-ulskotts-riidiraenterna, 

 som till och med 7:e kotan mest haft sin plats 

 baktiil i sido-utskotts-ändarne , blifva placerade i 

 midten under båda muskelulskotten. På 10:e 

 lyggkotan är pr<jcessus accessorius ganska lång, 

 bakåt och inåt krökt ^ incisuren emellan den och 

 sidoutskoltels rot rundadt djup, samt afståndet 

 emellan muskel- och ledutskotten betydligt. Vid 

 ll:te rvsskotau förändras detta förhållande. Mu- 

 skelutskotten hafva här så bet3dligt afsöndrat 

 sig från b varandra och excisuren framom och 

 inom maramillär-utskotlet föi svunnit, i det att 

 detta utskott flyttat sig inåt och sammansmält 

 med ledutskotten. Denna förändring är åtföljd 

 af en förändring i taggutskottens ställning och 



