249 



liksidigt trekantiga, mera uUlragne på längden, 

 meil nitiskeliilskotten framåt och bakåt riglade, samt 

 rudimenlerna till coslalutskotten mera på midten, 

 nåoot underlill. På den knöliija, trekantiga än- 

 dan al" den 3:e rygokolans sidoutskolt går en nä- 

 stan lodrätt stupande kam från det nppåt vända 

 accessoriska utskottet till det framåt vända, här 

 under liggande, mammillära utskottet. En dylik 

 kam finnes äfven emellan samma utskolts-rudi- 

 menter på de följande ryggkotorna, men den- 

 samma blir mindre stupande pa hvarje bakom 

 följande kota. På 8:e kolan är denna kam redan 

 nästan liggande (fig. 5. 8 a. Ir. m.) jemte det 

 att sjelfva sidoulskoltens stam, eller stjelk, från 

 atl på de föregående kotorna vara något 3-sidigt 

 prismatisk, här är blifven plalt, och bred med 

 något rundad yta uppåt, samt framåt och bakåt 

 föisedd med tillskärpta kanter. På 9:e ryggkotan 

 är förhållandet nära likt det på 7:e, men kam- 

 men är här mera öronformigt böjd. På den 10:e 

 ryggkotan äro sidoutskotlen ännu bredare, deras 

 främre rand är dock tjock och stupande, men den 

 bakre är skarp. Karamen emellan rnammillär- 

 och accessoriska utskotten är vida större än på 

 9:e ryggkotan och mest upphöjd mot främre än- 

 dan. Den yta, som häraf kommer aj,t bildas utåt 

 sidorna, får derigenom ett något öronformigt ut- 

 seende. Emellan kammen med dess omskrifning 

 kring ändarne af muskelutskolten, samt det på 

 denna kota mest framstående, knappformiga costal- 

 eller tvärutskoltet är en svag fördjupning, som 

 går ned och omfattar det lilla knappformiga co- 

 sta I utskottet. Denna fördjupning är föregångare 

 till den delning af sidoutskoltens elementer, och 

 försvinnandet af samma utskotts stjelk, som upp- 

 träder på nästa kota, se fig. 5. 



