253 



starkare och äro nugot framåt vettande. På ll:e 

 Ifiridkotan sammansmälta maramillär-ntskotlen med 

 piocessus articulares, tilltaga något till och med 

 l:a ländkotan, men aftaga på det följande. På 

 ll:e ryggkotan ligga de accessoriska utskotten på 

 afslånd från de efterföljande mammillär-utskotten, 

 men på i\en l'2:e ryggkotan och följande ligga de 

 tätt intill dessa. De äro i detta skick temmeiigen 

 korta; rudimentära på 5:e och 6:e ryggkotorna 

 samt saknas pä 7:e (sista) ländkotan. 



ViveiTa indica. Äfven de främsta ryggko- 

 tornas sidoulskotts-ändar äro, ehuru smala, lång- 

 dragna och undertill månformigt urhålkade, för- 

 sedde med rudimenter till de blifvande mnskel- 

 och costalutskotten. Ändaineaf 3:e ryggkotan äro 

 3:kantiga och större än samma delar, så väl på 

 de föregående som efterföljande. Det uppstående 

 hörnet af trekanten bildar en skarp kam och är 

 processus accessorius. På 4:e ryggkotan är sam- 

 ma trekantiga ända, så väl som den kamformiga 

 processus accessorius mindre, och denna sednaie 

 föifl3^ttad närmare bakåt. Denna förläggning af 

 processus accessorius bakåt tilltager på hvarje ef- 

 terföljande kola. På samma gång blifva sido- 

 ntskotlens tjocka ändar kilformigt allånga, med 

 processus mammillares framtill, piocessus acces- 

 sorii baktill och processus articulares, dels baktill- 

 underlill, dels undeitill. De äro föröfrigt något 

 rundade i kanter och upphöjningar. De små pro- 

 cessus costales äro något knappformiga, mest 

 utstående på 10:e och ll:e ryggkotan. Muskel- 

 utskotten äro ganska korta, afrundade och nästan 

 horiz'intelt ställde. Äfven här är det först på Il:e 

 ryggkotan, som mammillär- och arliculär-utskotten 

 sammansmälta, men denna kotas processus spi- 

 nosus är ännu starkt stupad bakåt emot den 



