255 



kota, ända till ocli med den 10:e, h varefter sido- 

 Litskottens sljelkar försvinna. Endast på 9:e och 

 t():e kolan utbildas niuskel-uLskoLLs-elementeina 

 till nagol mera utskjutande, mest horizontelt ställ- 

 da, rundade, men små processus mauimillares och 

 accessorii. Dessa sednare äro på den 10:e ryggkotan 

 längre än på de föregående och något mera utåt 

 vettande, så att de slå på betydligt afstånd 

 från den följande kotans sidor. På ll:e kotan är 

 allt spår till stjelk eller bas för muskelutskotten 

 försvunnet. De sitta här- aldeles iupå sidan af 

 kotans aiciis; emellan dera går blott en sa- 

 del-likt rundad svag upphöjning. Det är ock på 

 denna kota som niuskelutskotten antaga den typ, 

 som sedermera fortsätter sig utefter sidorna af 

 ländkotoina. De starkt uppskjutande bieda mam- 

 millärutskolteu närma sig hvarandra och hop- 

 smälla med de här uppstående processus arti- 

 culares, Accessoriska utskotten äro äfven tem- 

 meligen långa, men lägga sig dock icke intill den 

 följande kotan, förr än på ländkolurna. Muskel- 

 utskotten j)å ländkotorna ligga liksom inlryckta 

 mot bågarnes sidor. Mammillär-utskotlen på länd- 

 kotorna äro alla ofvanlill skiljde från ledulskotten 

 genom en svag, långsåtgående, grund ränna, hvars 

 yttre rand, som är något högre, tillhör sjelfva 

 mammillär-utskottet, och den inie randen, något 

 lägre: tillhör ledutskuttet. Ifiån bakre randen 

 af hvarje mammillär-utskolt går en liten sadel- 

 formigt svankböjd ås, som delar sig- bakåt i tvenne, 

 en yttre och en inre; af h vilka den förra fort- 

 sätter sig till öfre randen af det accessoriska ut- 

 skottet på samma sida och den sednaie, mera 

 rumlad; till innanför liggande ledutskott. De ac- 

 cessoriska utskotten på 5:e ländkotan äro ganska 

 små. På den 6:e äro i dess ställe endast svasjt 



