273 



redan frlslåencle processus mammillares, som flyt» 

 l;«l sig fiAii äiulajiie af sidoiitskolten, närmare 

 de ai liciilära ; de bakre accessoriska utskotts-ele- 

 nieiiterna äro äfven flyttade längre in, och för- 

 sedde med dubbla iedytor, uppåt ocb nedåt, 

 liksom på ländkotoina. Dessa accessoriska utskott, 

 till h vilka en förebild fanns på ländkotorna bos 

 Bradypus, åro ganska tjocka ocb klumpiga. Den 

 öfre led ytan arliculerar med motsvarande led- 

 yta, under en djup utskärning vid basen och 

 yttre sidan af b varje kolas mammillär-utskott; 

 den undre mot en del af bakom- och underlig- 

 gande refbens-bufvud. På de fyia bakre rygg- 

 kotorna äro sålunda sidoutskotten delade i de tre 

 andra, ur dem utvecklade, mammillära-, accesso- 

 riska- ocb costala utskotten. De costala utskotten 

 äro belägna borizontelt utåt, såsom trekantiga, 

 flata, ehuru något tjocka skifvor, som ligga utef- 

 ter refbenens halsar och knölar. De mammillära 

 utskotten tilltaga på hvarje bakom följande kota, 

 äfven på de 5 ländkotorna, äro framåt-utåt rig- 

 lade och på de sistnämnda kotorna längre än 

 sjelfva tornutskotten. De accessoriska utskotten 

 på ländkotorna äro tjockare än på ryggkotorna, 

 djupt infällda emellan processus mammillares, 

 och transversi (costales) i följande kotas sidor. 

 Detta föl hållande bar redan Cuvier uppmärksammat, 

 men något misstagit sig om dess tydning. Han 

 anser neraligen dessa, så eget bildade processus 

 accessorii, såsom tillhörande [)rocessus articulares 

 (obliqui). Lecons d'Anatomie Comp. 2:a Ed. T. 

 1. p. 199). Tvärutskotten på ländkotorna äro 

 korta, flata, fiamäl-nedåL vända; i ändarna någ(jt 

 urgröpta och vid basen samt främre i anden för- 

 sedda med ledytor mot processus accessorii. 



K. F. A. Handl. 1848. II. 18 



