342 



ning, genom h vilken utkommen "sferisk blåsa." 

 I äggen af Aplj^sia och Limax såg Van Beneden ') 

 huru en eller två "hvita blåsor" utgingo ur gulan, 

 och i sådana ägg af Doris, "som redan saknade 

 fröblåsa och fröiläck," iakttog Kölliker*), regel- 

 mässigt, på vitelli yta två, stundom tre runda 

 granulerade korn. Hos Tergipes anmärkte Nord- 

 mann'), ehuru först under en sednare period af 

 äggets utveckling, en rund blåsa på gulans yta, 

 medan Fr. Mueller ®) i äggen af Limapontia , 

 10 — 16 minuter efter läggningen, i gulans när- 

 het fann en d3'lik blåsa. Slutligen såg Quatre- 

 FAGES ') hos Teredo samma företeelse. Endast 

 Karsch *) anser de hos Lymnseus på gulans yta 

 framstående blåsformiga vidhängen vara ulan be- 

 tydelse för embrjolifvet och sannolikast sjukliga 

 bildningar. 



Hos Maskarna har Reichert ") iakttagit den- 

 na företeelse i ägget af Strongylus auricularis. 

 I mellanrummet mellan vitellus och dess hinna 

 såg han en till fem runda, klara, större och 

 mindre, fria kroppar. Hos Glepsine fann Grube'°), 

 inom första timman, på ena polen en liten rund, 

 urglaslik upphöjning, "polarringen," hvilken må- 

 hända ej utan grund kan förmodas vara samma 



') Annales des Sciences naturelles, deux. se'r. XV, 1841, 

 p. 126. — MuELLERs Archiv, 1841, p. 180. 



-*) MuELLERS Archiv, 1843, p. 119. 



") Monographie von Tergipes Edwardsii, 1844, p. 80. 



^) WiEGMANNS Archiv, 1848, p. 1. 



^) Annales des sciences natnielles, trois se'rie, IX, 1848, 

 p. 34. — Institut 1848, 17 Maj, p. 750. 



») -WiEGMANNs Archiv, XII, 1846, p. 255. 



"j MuELLERS Archiv, 1846, p. 212. 



'") Unlersuchungen iiber die Entwickelunc der Clep- 

 sinen, 1844, p. 15. 



