445 



hemkomsten 1810 ijtnämnrles Geijer. till Historias 

 Universalis Docens, men omfattade ännu med 

 lika kärlek historiska, filosofiska och esletiska stu- 

 dier. Deroni vittna dess s. å. författade svar på 

 Svenska Akademiens framställda täflingsämne: 

 "Hvilka fördelar kunna vid menniskors uppfostran 

 dragas af deras bildningsgåfva," hvilket likaledes 

 belöntes med Akademiens stora pris. Denna af- 

 handling, vittnande både om vidsträcktheten och 

 djupet af hans bildning, eger en särskild märk- 

 värdighet derigenom att den först inföide sven- 

 ska allmänheten i den nja fdosofiska bildning, 

 som under föregående årtionde uppväxt, och til- 

 lika innehåller grunddragen till Geijers sednare 

 storartade verksamhet. Först sedan Prof. Fant 

 erhållit tjenstledighet och Geijer utnämnts till e. 

 o. Adjunkt och vikarierande Professor 1815, samt 

 slutligen till ordinarie Historiarum Professor 1817 

 kan man säga, att han mera uteslutande egnade 

 sig åt denna vetenskap. 



Såsom Professor utvecklade Geijer en lika 

 sällsynt som lysande verksandiet både som lärare 

 och skriftställare. Sällan h;ir någon Akademisk 

 lärare i högre grad egt ungdomens tillgifvenhet 

 och förtroende; hans föreläsningar voro lika många 

 högtider, uti hvilka de fleste täflade att deltaga. 

 Hans inflytande på den yngre generationens bild- 

 ning i Sverige är derigenom oberäkneligt. Hans 

 skrifter vittna på en gång om en vidsträckt och 

 kritisk forskning och den snillets herrskareblick, 

 som öfver allt ser föremålen i stort och fram- 

 håller endast det väsentliga, eller snarare så ord- 

 nar föremålen, att det oväsentliga faller i bak- 

 grunden och icke skymmer perspektivet. Genom 

 sin rastlösa forskning befann han sig tillika i 

 ständig utveckling och stod derföre vanligen fram- 



