^94 



starkt för syra och ättiksyran blir fri. Jug an- 

 ser detta fölhållande ganska anmarkningsvardt. 

 I)etta salts upplösning angriper glas, som deraf 

 förlorar sin politur, äfven då en kali upplös- 

 ning deraf förvaras en eller annan dag deri. 

 Denna egenskap, för hvilken jag ej kan gÖra 

 mig nöjagtig reda, syntes mig kunna härledas 

 ,af saltets egenskap att vilja blifva basiskt; för 

 att således utröna huruvida en sådan basisk före- 

 ning verkeligen gifves, skakade jag det neutrala 

 saltets concenlrerade upplösning med en upplös- 

 ning af causLikt kali i alkohol, men kunde icke 

 finna att det flusspatssyrade saltet deraf fått för- 

 ändrade egenskaper. Derefter smälte jag till- 

 samman lika delar nyss förut smält flusspats- 

 syradt och basiskt kolsyradt kali, utan att de 

 förändrades till vigten ; hade flusspatssyran haft 

 en utmärkt benägenhet att bilda basiskt salt, så 

 skulle kolsyregas hafva blifvit utjagad i denna 

 högre temperatur. Dessa omständigheter synas 

 derföre visa, åtminstone att ett basiskt salt icke 

 med lätthet bildas, sa länge det Öfverskjutande 

 kalit finner kolsyra eller v;itten, h varm ed det 

 kan förenas. Smältes neutralt flusspatssyradt 

 kali med kiseljord, så upplöses jorden och man 

 får en klar smält massa, hvarur ingen kiselhal- 

 tig flusspatssyra ut*, ecklas vid den temperatur 

 som glas tål utan att smälta. Massan blir efter 

 afsvalning hvit och postlinslik. Vatten utdrager 

 derur saltet, som snart begynner fuktas i luften. 

 Fhisspatssjradt Na tron. a. Surt, Detta 

 salt erhålles genom det neutrala saltets öfver- 

 måttaing med flusspassyra. Det är temmeligen 

 tröglöst i kallt vatten, så att ur en mättad kok- 

 het upplösning större delen deraf anskiuter, 

 hvarvid det vanligen bildar ganska små kristal- 



