spö 



den opalisera; deraf att den nu i:nera ej kan lialla 

 upplöst den fria kiseljord den upptagifcj den af- 

 hiilles då från kristallefnä' och airökes for' sig. 

 Det erhållna saltet glödgas för att gÖra den der- 

 jemte afsatta kiseljorden olöslig. HÖll det ode- 

 coraponeradt dubbelsallj så utstöter det kiselhal- 

 tig flusspatssja^i ; i detta fali inlägger liiaii, 'SÖ- 

 dan den mesta syran bortgått,, ert hit kölsyrad 

 ammoniak i degdn , som väl betackes, h^vårvid 

 den sista portionen af syra ntjagas. Saltet upp- 

 löses och omkristalliseras sedan i kärl af metall, 

 eriiedan det under afdunstning alltid angi iper 

 glaset på lika sätt som kalisaltet. Då detta salt 

 är rent och dess upplösning öfverlemnas åt fri- 

 villig afdunstning;, anskjuter det"i färglösa ge- 

 iiomskinliga cuber eller reguliera octaedrar, som 

 'Stundom i reflecteradt ljus hafva perlem orglans. 

 Det anskjuter alltid i octaedrar om vätskan hål- 

 ler koisj^radt nalron. Under afdunstning i vär- 

 me bildar det mammeloner af små cubiska korn, 

 som lägga sig tillsamman. Om detta salt here- 

 des af dubbéifluatet med kiseljord, genom den 

 kiselhaltiga fltisspatssyrans utjagande i smältning, 

 så anskjuter det under afdunstning i rhomboe- 

 driska opaliserande kristaller, som icke sjaias 

 kunna hänföras till den förut omtalade regulie- 

 ra formen af det rena saltet; men det kan ge- 

 liom omkiistallisering fås cubiskt. Det är an- 

 märkningsvärd t att flusspatssyradt kali och na- 

 tron äro isomorpha med saltsyradt kali och na- 

 tron, (^chlorkalium och chlornatrium,) och, så 

 mycket man känner, äfven med de motsvaran- 

 de iodföreningarna. Flusspattsyradt juatrou är 

 ^^anska strängsmält och flyter trögare än glas. 

 Det är icke det minsta lösligare i kokhétt, än 

 i kallt vatten , och en kokhet mättad upplösning 



