399 



och med blott genom vicirönng i lorr form , så 

 att Jet icke utan förändring kan förvaras i glas- 

 kärl. Införes saltet i ammoniakgaz, så absorbe- 

 rar det hastigt en del af gazen, och blir basiskt. Det 

 basiska saltet sönderdelas åter vid sublimatioa. 



Flusspatssjrad Barjt fås bäst ren då nyss 

 fälld, ännu våt kolsyrad barytjord digereras med 

 flusspatssyraiöfverskott,hvarvidflusspatssyradba- 

 ryt blir olöst; en ringa portion deraf löses i den 

 öfverskjutande syran och erhålles genom dennas 

 fÖrdunstning, hvarvid den visar tecken till kri->» 

 stallisation; men denna quantitet är så ringa, 

 att det icke lönar mödan att for dess erhållan- 

 de afröka vätskan. Jag har icke kunnat fram- 

 bringa ett surt salt. Torr flusspatssyrad baryt- 

 jord fugtad med concentrerad flusspatssyra upp- 

 hettar sig stundom och hårdnar till en klump; 

 men detta är bevis på närvaro af kiseljord och 

 sker icke om jordsaltet och syran äro båda re- 

 na. Flusspatssyrad barytjord ar något löslig i 

 vatten och förminskas derföre beständigt under 

 tvättning. Lösningen afsätter under afdunstning 

 det upplösta i en finkornig skorpa på kärlets 

 botten och på vätskans yta. Jag har icke eller 

 erhållit ett basiskt salt af denna jordart. Flus- 

 spatssyrad barytjord löses lätt i saltsyra, och ur 

 denna upplösning fälles den åter af ammoniak, 

 men fällningen innehåller alltid i chemisk före- 

 ning sultsyrad baryt. Blandar man en upplös- 

 ning af flusspatssyradt natron med saltsyrad ba- 

 ryt, så får man en fällning, som är vida lÖsli- 

 gare i vatten än flusspatssyrad baryt ensam; 

 den är en förening af en atom saltsyrad baryt 

 och en atom flusspatssyrad baryt. Den afsät- 

 ter sig, om tvättvattnet afdunstas, i korniga kri- 

 staller. Genom fortsatt tvättning undergår den 



