3oo 



•likviil en particl ^iönrlerdelninG:, sa att det som 



sLadiiar på filtrum Llir Leständigt rikare pä flus- 



spalssjrad ha rj t, .ehuru det äfveii till slut har 



^deii egenskapen att, efter upplösning, fälla' sal- 



petersjrad silfverQxid. Jag analyserade det kor- 



.nie^a salt, som fås e^enom tvättvattnets afdunst- 



jiiing. Det förlorade intet i glödgning. . loo d. 



^^eraf, digererade med. utspädd svafvelsjra till 



,ful,l ;deconpppsifeion, gåfvo svafvelsjrad harjt, sÖrh 



^glö^,gad^jyagde 122.4 ^•» P^^^ vätskan fälld med 



..salpetersyrad siljfveroxid, gaf S^.iSS d. sältsjradt 



silfver,. hvaraf således följer att barjtjorden bil- 



datf ett ,duhbelsalt med två syror, eller ,en der- 



-meddikeirtad kropp, sainmansatt af J3aCh* -j-lbaW, 

 -> ■ :. F/iisspatssrrad Strontiojijord erhåiles bäst 

 -på samma sätt som barj/^tsaltet. Den är ganska 

 qbetydligt löslig i öfverskott af flusspatssyra, 

 som grumlas, utan att klarna, af det minsta till- 

 skott af kolsyrad stronlianjord; men den är till 

 .en ringa grad löslig i vatten. 



Flusspatssyrad Kalkjord, Denna förenings 

 så väl känd af mineralogerna och så märkvär- 

 dig för sina sköna kristaller, som synas vara 

 isomorpha med de förut omtalade kali- och na- 

 tronsalterne, ar utmärkt svår att erhålla i full- 

 komligt rent tillstånd. För att artificielt bereda 

 detta salt, begagnar man sig af kiselfri flusspats- 

 syra, som måttas med nyss fälld och ännu våt 

 kolsyrad kalk. I detta tillstånd erbålles saltet 

 af samma kornighet, som den kolsjn^ade kalken 

 har, och kan uttvättas. Om man .äter försöker 

 att fälla det ur ett neutralt kalksalt med ett neu- 

 tralt flusspatssyradt salt, så får man ett gelee, 

 som, äfven efter afdunstning och.återupplösning, 

 -behåller sig sådant, och kan icke uttvättas, eme- 

 dan det aideles täpper papperet. Detta gel^ 



