334 



Många af dem innehålla krlflaHvatlen, ett 

 och annat fatiscerar. Några innehålla intet che-, 

 niiskt bundet vatten. Vid en högre temperatur 

 sönderdelas de alla, den flusspatsyrade kiseljor- 

 den bortgår i gasform och neutralt fluat af den 

 starkare basen återstår. Innehålla sakerna kri« 

 stall vatten, så börjar den flusspatssyrade kisel- 

 jorden att med detta afskiljas och man får en 

 concentrerad liquid kiselhaltig flusspatsyra, som 

 afsätter kiseljord då den kommer i beröring med 

 vatten. Jag -har bestämt vattenhalten i åtskil- 

 lige af dessa salter på det sätt, att jag har blandat 

 dubbelsaltet med blyoxid i öfverskott och upp- 

 hettadt och dervid har bildat sig ett verkligt 

 fluosilicat af blyoxid, som qvarhållit både kisel- 

 jorden och flusspatssyran och som ar utmärkt 

 för sin stora lättsmälthet, emedan massan smäl- 

 ter innan den glödgar, särdeles om proportio- 

 nerna äro någorlunda noga träffade. 



Om dessa dubbelsalter upplösas i vatten 

 och försättas med alkali, så sönderdales de. Ur 

 de alkaliska salterna afskiljes kiseljorden och ett 

 neutralt flusspatssyradt salt bildas med den sy- 

 ra, som förut var förenad med kiseljorden* 

 Jordsalternes upplösning sönderdelas så att jor- 

 dens fluat fälles blandadt eller förenad t med 

 kiseljorden, hvars syra stannar i upplösningen. 

 De egenteliga jordarternes och metalloxidernes 

 salter sönderdelas på det sätt, att flusspatssyran 

 stannar i förening med alkalit och kiseljorden 

 fäller sig med basen i form af ett silicat, hvari 

 kiseljordens syre är 2 gånger basens. Är den af- 

 skiljda metalloxiden löslig i ammoniak, så blir 

 kiseljorden det oagtadt icke ensam fälld, utan 

 förenar med sig en bestämd portion af oxiden; 

 jag har likväl icke närmare undersökt de relativa 



