formlg flnsspatssyrad Idseljord utvecklas med 

 hastighet och först vid aabragt värme komnler eu 

 portion liqvid syra, som hastigt drager fugtig- 

 het till sig ur luften. Kalk och harytsalterne 

 sönderdelas icke af svafvelsyra förr än bland- 

 ningen är upphettad öfver -f-ioo°, salpetersyra 

 och saltsyra utdrifva syran blott partielt, och 

 den liquida kiselhaltiga flusspatssyran utdrifver 

 den i sin tour äfvenledes partielt. Men de ba- 

 ser hvarmed hon gÖr svårlösta föreningar tager 

 hon på våta vägen från dessa syror nästan full- 

 komligt. — 



Fliisspatssyradt kiselkali* Då detta salt 

 fälles ur en något utspädd vätska märker man 

 i början icke att den grumlas , men den antager 

 ett spel af regnbågens färgor, orsakadt af de af- 

 satta saltpartiklarna, som efterhand sjunka och 

 frambringa ett halft genomskinligt lager, som 

 på lika sätt spelar med regnbågens iärgor. Upps- 

 laget på filtrum bildar det en gelatinös massa 

 och torrkadt är det ett fint, hvitt, för känseln 

 lent pulver. Detta salt är ganska svårlöst i vat- 

 ten, men dock icke olösligt och kan således al- 

 drig användas till bestämmande af kalits quan- 

 titet. Det löses något mer i kokhett vatten än 

 i kallt , och om en mättad upplösning deraf 

 afdunstas så anskjuter det i små kristaller, som 

 synas vara rhomboedrar, hvilka sträfva att bil- 

 da reguliera sexsidiga prismer. Det innehåller 

 intet kemiskt bundet vatten och tål en ganska 

 sträng hetta utan att sönderdelas. I distillations- 

 kärl smälter det vid börjande glödgning, kom- 

 mer vid ännu högre temperatur i kokning och 

 utstöter, under fortsatt kokning, flusspatssyrad 

 kiseljordi samt blir sedan mer och mer trög- 



smält 



