34 o 



destillatioaskäil upphettas, hvarvid flusspatssyrad 

 kisel-ammoniak sublimeras. Detta salt ar lättlöst 

 i vatten , anskjuter under frivillig afdunstning 

 i stora och genomskinliga kristaller, lika dem af 

 kalisaltet; men genom deras storlek igenkänner 

 man här vida tydligare den rhomboédriska grund- 

 figuren och dess tendens att bilda korta secun- 

 dära sexsidiga prismer. — Uphettas saltet i de- 

 stillationskärl, som utan skada kunna vara af 

 glas, så decrepiterar det först något, sublime- 

 rar sedan utan föregången smältning och er- 

 liålles dervid i en sammanhängande icke kri- 

 stallinisk saltmassa. Detta salt sönderdelas af 

 ammoniak, som fäller kiseljorden, den silade 

 vätskan innehåller likväl kiseljord upplöst som 

 vid ny afdunstning, dä ammoniak fÖrflyger och 

 ett surt salt bildas, upptages af flusspatssyran 

 och ger upphof åt en ny portion af dubbelsaltet. 

 Då den neutrala, gasformiga flusspatssyrade 

 kiseljorden blandas med ammoniakgas , så con- 

 denseras, eCter Gay-Lussacs och J. Davys fÖrsÖk, 

 2 vol. af den seduare mot en af den förra. Man 

 får dervid ett hvitt pulverformigtsalt , som, då det 

 aktas för vattnets åtkomst, kan sublimeras oför- 

 ändradt. Detta salt hörer aldeles icke till den 

 serie jag här omtalar. Det hörer, om man vill 

 räkna strängt, knappt till salternas klass, emedan 

 ammoniaken i dessa alltid upptager en atom väte 

 till; så t. ex. då chlor eller iod förenas med 

 ammoniak till de motsvarande salterna, så ut- 

 vecklas qväfgas, och chlor eller iod förenasmed 

 ammonium (Az H^). Här sker icke detta, ga- 

 serna condenseras utan återstod och föreningen 

 består af en atom flusspatssyrad ammoniak utan 

 vatten och en atom äfvenledes vattenfritl ammo- 

 niaksiiicat, eller om man heldre vill, af basisk 



