4 
sade denna samma varme, så inses, huru 0osä- 
ker, hans slutsatts var. Detta hans försök bevi- 
sar intet annat än att äfven luften, som omgaf 
vattenkärlet, bade samma vVarme som vattnet, 
och lika förvillande hade resultatet blifvit om 
luften varit t ex. 31,35 varm, emedan vattnet 
. äfven då öfverallt, således vid både öfre och 
undre Thermometern, efter lika lång tids för- 
lopp fått sistnämnda varme, och slutsattsen om 
varmen för vattnets största täthet då afvikit 1? 
från den förra. — Jag har derföre i mina för= 
sök med flit valt olika temperaturer i luften 
och vattnet, ehuru afvikelserna från den varme 
som sökes ej tagits stor, för att ej länge behöf- 
va vänta på det afgörande ögonblicket; och har 
antecknat varmegraderne endast närmast på öm- 
se sidor om den varme som för begge Thermo- 
metrarne först blef gemensam, hvilken är den 
som beror af vattendelarnes flyttbarhet till föl- 
je af deras olika specifica vigt vid förändrad 
varme, samt alldeles icke haft afseende på den 
för begge Thermometrarne gemensamma varmen; 
som efter någon längre tids förlopp för andra 
gången inträffar, emedan denna bestämmes alle- 
nast af den omgifvande luftens varme, och af 
ofvan anförda grunder ingen upplysning i före- 
” varande fråga lemnar. 
Vid dessa försök har man, om någonsin, 
behof af stor noggrannhet uti Thermometer- 
uppgifterne, hvarföre corrections tabeller för de 
här nyttjade Thermometrarne blifvit efter en 
af mig, uti en i Åbo 1823 utgifven Academisk 
Afhandling, meddelad method") uppgjorda och - 
begagnade. 
+) Ju oftare jag användt denna corrections-method, 
desto mer har jag blifvit öfvertygad derom, att 
