i 
57 
ee och 4 i denna nya ställning ännu hafva 
en gemensam tangent, då säges curvan B4 hafva 
glidit på «, och den rörelse som deraf uppkom- 
mit, kallas direct glidning (frottement de glis- 
sement direct). A 
Uti andra händelsen kan man lätt förestäl- 
la sig tvenne rörelser motsvarande dem vi nu 
'beskrifvit; och då curvan B successift sätter sig 
i beröring med x uti nya punkter, med särskil 
da tagenter för hvardera curvan i hvarje ny 
ställning, har man en rörelse, som kallas angu= 
lär rullning; (frottement de roulement angulaire). 
Om åter punkten B rörer sig sålunda, att 
punkten sm åker eller glider på ett element af 
curvan &«, så kallas den deraf uppkomna 
rörelsen angulär glidning (frottement de glisse- 
ment angulaire). IE 
Emellan tvenne curver, som hafva en punk 
gemensam, finnas således 4 slags rörelser. Vi 
skola nu undersöka, om dylika äfven äga rum 
emellan bugtiga ytor, samt bestämma de vil- : 
kor dessa ytor böra uppfylla, för att göra nå- 
gon af dessa rörelser möjlig. 
Jag tänker i denna afhandling, som skall 
utgöra förra delen af mitt arbete öfver dessa 
rörelser, bestämma de vilkor, som tvenne 
bugtiga ytor måste uppfylla, för att kunna di- 
recte rulla eller glida på hvarandra. En annan 
afhandling, den jag snart skall hafva den äran 
underställa Kongl. Academiens ompröfvande, 
och uti hvilken jag skall undersöka de angulära 
rörelserna, kommer att utgöra sednare delen af 
- mina undersökningar i detta ämne, hvilket jag 
tror ej skall sakna allt intresse. — 
K.V. A, Handl, 1824, St. I. 2 
