19 
curvan i punkten &, kallar jag ta.y; efter den= 
na signatur får man följande Tabell: 
y äro ta.y — tby — td.y &c. 
y — ta.y — ib-y — td.”y &c. 
Og y” sax ta, É by" Leg d.y" ON &c. 
tangen-J)&c. &c. &c. &c. &c. 
ter till Ja — ta.xw — taå'.a — ta”a — &c. 
BB — tbB — tb. — tb.” —- & 
d = td.d — td'.d — -— Ce - 
8&c. &e;. 0 Te: A&c. — &c. 
Alla tangenterna till <y bilda en utbredlig 
yta, hvars rebroussements linie y är; denna yta 
vill jag kalla Z.y, Efter denna signatur får 
jag följande tabell: 
Den utbredliga yta, som har 
1 
y till vändnings linie, är -. ; ; T.y. 
Y É ; : å 5 l , Er 
Y Ce a : 5 é ; NN LR a 
&ce. . ; å j IEA &ce. 
[AN e c OM e c o o Ta. 
B ; ; ; a PN Mk 
3 AA FSA ERS TS. 
CE pre RR TES AE La &c. 
Som kroklinierna & och y äro böjnings-li- 
nier af olika systemer, så skära tangenterna ta.c 
och za.y hvarandra i räta vinklar, och följ- 
 agtligen är linien za.y en normal till curvan «; 
och på samma sätt £a.x en normal till y. 
Sviten af mnormalerna ta.y — tasy ww 
 td”.y' — bildar en utbredlig yta, som är enve- 
Zoppe af den rymd, som ytans: M tangerande 
plan genomlupit, sedan det successift tangerat 
M uti alla punkterna af curvan «. Jag kallar 
denna yta N.z och dess rebroussements linie 
ne; det är klart, att ae skall vara evolutä 
till curvan «. 
