20 
Efter detta beteckningssätt fås följande ta- 
bell: 
för « är utbredliga ytan JV. &«, dess rebrouse- 
ments linie—n.e-. 
ER NB, n.B 
sg S ; NSI, n.d. 
ce : &c. &c 
för su DRAR VG Å n.y. 
Y, : N.y > ; n.y” 
y å | ö Ny”; RR n.y”. 
&c. . 5 &c. Rc. 
Sviten af curverna n.«, n.3, nd bildar en 
bugtig yta, som jag vill kalla P.M; på samma 
sätt bilda curverna n.y,n.y' ,n.y” en bugtig yta, 
som jag kallar Q.M. | 
Det är tydligt, att de utbredliga ytorna 
Ty—LT.y—T.y” tangera ytan P.M; jag kallar 
deras respectiva tangeringslinier z£.y,t.y',t.y”. 
"vv På samma sätt tangera de utbredliga ytora 
na Ta T.B,TS, ytan Q.M uti respectiva curver, 
som jag kallar t.«,t.3,t.d. | 
De utbredliga ytorna Z'y, &c. tangera ytan 
M uti sina rebroussements linier y, &:c så att de- - 
ras tangerande planer äro normalplaner till 
ytan M. 
På samma sätt tangera &c. utbredliga ytor- 
na Ne, &c, ytan P.M uti sina rebroussements ' 
linier n.«, &c. så att de tangerande planerna till 
Na &c. äro normalplaner till ytan P.M och tan- 
gerande planer till ytan M. 
"Man ser således, att de utbredliga ytorna 
No, &c. och T.y, &c. skära hvarandra 1 räta 
vinklar, och att följagtligen , äfven curverna t.y 
och n.&, skära hvarandra i en rät vinkel, och 
måste således vara böjningslinier till ytan P.M, 
ty deras böjnings radier äro tydligen normaler 
