22. 
af hvilka hvarje yta har den näst föregående 
och näst efterföljande till reciproqua ytor. Det 
är tydligt, sd CS 
1:0 Att, om M är en utbredlig yta, dess 
ena. reciproqua 'yta reducerar sig till rebrousse- 
ments linien, och den andra är belägen oänd- 
ligt långt borta. ND 
2:0 att för en Conisk yta den reella reci- 
-proqua ytan reducerar sig till en: punkt, som 
är toppen. | 
3:o Att för en Cylindrisk yta blir recipro- 
qua ytan imaginär och reducerar sig till en punkt, 
belägen oändligt långt borta. 
4:0 Att för en rotations yta blott finnes en 
enda reciproque yta, hvilken är rotations axeln, 
emedan den andra reciproqua ytan är, liksom 
FL utbredliga ytor, imaginär och oändligt långt 
orta. 
Man bör märka, att ytorna P.M,M,Q:-M 
kunna betragtas sins emellan som involutor och 
evolutor, ty i sjelfva verket äger emellan dessa 
ytör enahanda förhållande rum, som emellan de 
trenne curverna AZ,B,C, Fig. 4, af hvilka £ är 
involutå till Z och C involuta till B; med den 
skillnad likväl, att ytornas egenskaper äro mera 
omfattande än de motsvarande egenskaperna hos 
curverna; derföre om man kan anse Msom in- 
voluta af P.M och Q.M som involuta af M, så 
kan man äfven tvertom betragta JM som evolu- 
ta af P.M och Q.M som evoluta af M. Älvenså 
har den märkliga egenskapen hos curverna, att 
involutans normaler äro tangenter till evolutan, 
hos ytorna en större utsträckning; ty vid ytor 
"som P.M och IM äro tangerande planer till den 
