ke 
24 
sam böjnings-linie y, och de begge homologa 
reciproqua ytorna P.N och P.M, O.N och Q.M' 
tangera hvarandra, neml. de begge förra uti 
y:s involuta och de begge sednare uti y:s evo- 
luta, då skola ide tvenne ytorna NV och M 
kunna directe rulla på hvarandra, Men om det- 
ta åter icke äger rum, så skola ytorna glida 
på hvarandra, Ty, antagom att böjnings-lini- 
erna för JV, sammanfalla med: böjnings-linierna 
för M;z man har då på HV curverna y,y ,y” 3; och 
de tvenne ytorna som tangera 'hvarandra uti 
punkterna a, b, d af y, skola genomlöpa de 
motsatta böjningslinierna, tillförande JV, och 
hvilka jag vill kalla &',B8'.3' > af hvilka &«' är ho- 
molog med « på M, o. S. V. 
Om jag formerar en utbredlig yta af cur- 
vans &" normaler, hvilka äro uti de åtskilliga 
tangerande planerna till /V, och jag vidare kal- 
lar denna yta N.&', så kan man uppgöra föl- 
jande tabell; 
Utbredliga ytor Deras rebroussements= 
som tangera ytan M linier. ; | 
£6 . (3 . m.0 | 
N.B É d TREAN ENG 
NI ; . ; n.d 
&c. ; KANTIG ; &c. 
Utbredliga ytor som Deras rebroussements- 
tangera ytan N och äro ho= = linier 
mologa med de föregående 
Ncc , ; ; + No 
N.L = LJ OR , n.' 
NY ; , ; piPi ge 
&c. / . é 0 SO: 
Ytorna N.« och N.Z” tangera hvarandra uti 
räta linien ta.y, som uti punkten a tangerar tan- 
gerings curvan y emellan M och JV; det samma 
