, 
LÄ 
a 
26 
Om tvenne af dessa tangera hvarandra, sko- 
la äfven alla tangera hvarandra, nemligen de mot-= 
svärande homologa sins emellan; och i detta fall 
skola de tvenne gifna ytorna directe rulla på 
hvarandra uti de andra böjningslinierna, och al- 
la de reciproqua ytorna, skola, om de antagas 
åtfölja de första gifna ytornas rörelse, äfven ruk 
la på sina motsvarande homologa ytor. 
Om dessa reciproqua ytor icke tangera hvar- 
andra, så skola de gifna ytorna M:och NV glida: 
på hvarandra. | 
Derföre då två ytor M och NV äro gifna, 
formerar man deras första reciproqua ytor P.M, 
Q.M och P.N, Q.V, och sättande ytorna M och 
N i tangering med hvarandra uti en böjnings- 
linie, ser man efter om de homologa reciproqua 
ytorna tangera hvarandra eller icke; i förra fal- 
let får man för de gifna ytorna en direct rull- 
ning (frottement de roulement direct:) och i 
sednare fallet direct glidning (frottement de 
glissement direct). 
Men man vet, att den yta, som formeras 
af de största böjnings-liniernas centra, utgör den 
ena afdelningen (nappe) af den yta, hvars an- 
dra afdelning bildas af de minsta böjnings-lini- 
ernas centra; äfvenså, är bekant, att det endast 
är 1 vissa händelser som dessa två yt-afdelnin- 
gar icke äro sins emellan förenade genom en 
och samma eqvation, utan äro särskilda, af 
hvarandra oberoende ytor. 
Således äger i allmänhet rum ett inbördes 
beroende emellan de största och minsta böj= 
nings-linierna; och vi skola nu bevisa, att då 
denna relation existerar, tvenne ytor 4, !V, som 
"hafva gemensamma böjningslinier, alltid rulla på 
hvarandra uti de motsatta böjnings-linierna, och 
