p” .&c.&c. - 
32 
samma lagar som &, så kunna vi förmera en 
svit af utbredliga ytor &',5”,&c. hvilka alla hvar 
för sig tangera M uti curverna $,8',&c.; ytor= 
nas rebroussementslinier må heta 0',9”,&c. och 
dessa formera en yta, som jag vill kalla Z. 
Vi skola nu undersöka denna yta och den 
relation, som emellan densamma och ytan M 
kan äga rum. | 
Låtom oss betragta en punkt a på 2; genom 
denna punkt går en rät linie ap, som är gene- 
ratrix till ytan & och tangerar curvan Qq uti 
punkten p; på curvan 2 har man på samma sätt 
en punkt a', en derigenom gående rät linie a'p', 
som är belägen på & och tangerar curvan & 
uti p'; äfvenså har man på curvan 2” en punkt 
a”, en derigenom gående ganeratrix a”p” till 
utbredliga ytan &”, och som tangerar Q”, uti 
Om dessa räta linier ap,a'p',a”p”,&c. pone. 
ras hvarandra oändligt nära och skära hvarandra 
två och två, så att de bilda en utbredlig yta 
VV, så skola punkterna a,d,a”,&c. formera en 
curva u, som är rebroussementslinien för ytan 
V 3; och sviten af punkterna p,p'sp”,&c. formerar 
en curva », som är en ofullkomlig involuta af u. 
Man har således på ytan M tvenne sviter 
af kroklinier, nemligen den ena &,7,2',&c. och 
den andra pwp'sk”,&c. och de utgöra två sy- 
stemer af conjugat-curver. 
På ytan Z har man likaledes tvenne sviter 
af curver, som sins emellan äro conjugater, och 
af hvilka den ena är &,90',90”, &c. och den andra 
444, &c De tangerande planerna till Mskola 
vara obliqua mot Z och innehålla böjningsra=' 
dierna till curverna Q,p',p”, &c.; äfvenså skola 
tan- 
