33 
tangefande planerna till Z vara obliqua mot 4, 
. och innehålla böjningsradierna till curverna 
” VÅ 4. f / 
foo ; &c. 
Om man, i stället för att låta ett plan rö. 
ra sig successift på curverna £,7,&”, &c, låter det 
röra sig på deras conjugater pmu',u”,&0. för att 
formera utbredliga ytor X,X',X”,&c, hvilkas re» 
broussements-linier vore 4,y',7”, &c , så skulle man: 
af dessa lnier tillsammans formera en yta 
Y; och om vi betragta de af tangenterna 
till. £.2,2”,&c. formerade utbredliga ytor, så sko- 
la vi på Y hafva ofullkomliga involutor till 
EEE, &e. hvilka vi vilje kalla g.g4g”;&e>— Och 
sålunda skall denna yta Y hafva samma 'egen- 
skaper som Z, nemligen att de uti; curyerna 
Jäpl gett &c; tangerande planerna ull M, skola in=> 
nehålla böjningsradierna till curverna q,7',q",&c, 
och vara obliqua mot Y;- samt tvertom, ått de 
uti" curyerna g,g',g”', &c. tangerande planerna till 
Y skola innehålla böjningsradierna till-curverna 
EEE &e. och vara obliqua mot M, 
>" De tangerande planerna till Mteller Z skos 
Ja vara obliqua mot Z eller M, eraedan de ofull- 
komliga involutornas böjningsradier icke äro vin«. 
kelräta mot den yta, hvarpå dessa -curver ära 
belägna. Detta äger blott rum vid fullkomliga 
involutor, hvilka då nödvändigt måste vara höjs 
ningslinier för den yta, på hvilken de äro drags 
na, Samma anmärkning gäller om- tangerande 
planer till M eller KF, hvilka äro .obliqua.» mot 
Y eller M. Hort agn 
De tangerande planerna till M äro obliqua 
mot Z och XY, och tyertom, ty, om man genom 
en punkt på en yta, dertill drager en normal, 
så kan man icke genom en annan närbelägen 
KK V. 4. Handl. :824, St. I 3 
