| 
54 
> Silicium', som genom en högre temperaturs 
åverkan blifvit oförbrännligt, förändras icke om, 
sedan det är upphettadt till glödgning, chlorsyradt 
kali påkastas, Det detonerar icke med salpeter, 
förr än temperaturen blir så bög att; salpeter- 
syran förstöres och alkalits frändskap 'begynner 
blifva medverkande; man kan derföre glödga 
silicium i salpeter, utan att det deraf syrsättes; 
först vid full hvitglödgning uppkommer en. ins 
tensif sönderdelning. Med kolsyradt kali der= 
emot förbrinner silicium ganska lätt med ett lifligt 
eldphenomen, hvarvid syrsatt kolgas utvecklas och 
massan svartnar af reduceradt kol. Ju mindre 
kolsyradt kali eller natron man dervid tager, ju 
lifligare eld uppkommer och ju lägre är den 
temperatur, hvarvid detonation sker, så att, då. 
det kolsyrade saltets volum icke är mer än t. ex. 
hälften af silieium , så inträffar den långt innan 
glödgning. I större qvantitet pöser massan der= 
vid upp genom utveckling af syrsatt kol- 
gas, som tänder sig och förbrinner med blå 
låge. Med mycket kolsyradt alkaliinträffar icke 
något synbart eldphenomen och massan svartnar 
icke utan endast syrsatt kolgas utvecklas. För 
att riktigt öfvertyga mig att det svarta ämnet 
var kol, detonerade jag silicium med kolsyradt 
kali, upplöste massan i vatten oeh samlade det 
svarta ämnet på ett filtrum. Efter torrkning 
» lät det i glödgning antända sig och förbrann 
utan lemning. Detta förhållande af silicium till 
kolsyradt alk«ri ger upphof åt ett ganska para- 
doxt phenomen. Om man upphettar till lindrig 
glödguing oantändligt silicium med salpeter på 
ett platinabläck eller i en liten degel, så upp- 
kommer dem, emellan ingen verkan, men inläg-+ 
ger man nu litet vattenfritt kolsyradt natron, 
