före svaflets förvandling i gasform var lufttoret, 
att silicium fullt svafvelbindes, åtminstone- Vill 
" någon del af sin massa. — Detta bildar då .en 
hvit, jordformig kropp, som; i beröring med 
valten i ögonblicket upptages med utveckling af 
svafvelbunden vätgas. Dervid syrsättes silicium 
till-kiseljord, som upplöses 1. vattnet, och om 
vattnets qvantitet är ringa, så kan man erhålla 
" en så concentrerad upplösning, att den, efter nå- 
gon afdunstning, gelatinerar och efter intork= 
ning lemnar kiseljorden i en genomskinande, 
sprucken massa. Äfven det ofullkomligt sval 
velbundna silicium sönderdelar vatten med häf- 
tighet, utvecklar. svafvelbundet väte och ger en 
upplösning af kiseljord i vatten. Det icke svafs 
velbundna silicium afskiljes oförändradt. I öp- 
pen luft utstöter det stark luckt af svafvelbun- 
det väte och efter en korrt stund har det alls 
deles förlorat sin svafvelhalt. I avtificielt torr= 
kad luft kan det förvaras. I glödgning rostas 
det, ger svafvelsyrlighet och kiseljord , men det- 
ta går långsamt, så att det, efter några ögon- 
blicks glödgning, ännu behåller egenskapen att 
sönderdela vatten. Siciliumbundet kalium för= 
enas lätt med svafvel under förbränningspheno= 
men, men då massan upplöses i vatten blir 
mycket silicium olöst, om icke massan. å nyo 
upphettas till hvitglödgning, då silicium svafs« 
velbindes på bekostnad af det förut till en högre 
grad svafvelbundna kalium. Denna förening är 
nu ett verkligt dubbelsulfuretum, och bar en 
mörkt brun, nästan svart färg. « Det bildar en 
smält massa, som löses i valten, Pet är-svårt 
att säga om den löses oförändrad; men då svafs 
velbundet silicium sönderdelas af vatten och det 
svafvelbundna vätet har stor frändskap till svaf« 
