ningen vara: ett sådant verkligen existerande 
mekaniskt inblandadt öfverskott af kiseljord. 
Rörande antalet af syrets atomer i kiseljor= 
den hafva väl dessa nuanförda nyare facta in= 
gen ting afgjordt, Den omständigheten att det 
kolhaltiga silicium, vid sin förbränning, ger li- 
ka mycket kiseljord igen, öfverensstämmer med 
det förhållande, då ett quadricarburetum vid för= 
bränningen bildar en oxid, som håller 3  atos« 
mer syre; men då jag icke kunnat erhålla -det- 
ta kolbundna silicium isoleradt och förbränna 
det fullkomligt, har detta resultat, oagttadt er= 
hållit i flera försök på silicium efter särskilta 
beredningar, icke den säkerhet det bör äga för 
att vara bevis. Det kan i alla fall anses för en 
anledning mer att gissa på 3 atorrer, intill dess 
våra kunskaper om kroppars <kristalllformer 
hunnit så utvidgas, att något resultat deraf kan 
dragas rörande antalet af de atomer hvaraf oxi- 
derna utgöras. För bestämmandet af silicater- 
nes sammansättning genom formler vore. det vis= 
serligen enklast att antaga kiseljorden sammans 
satt af en atom af hvardera elementet, men 
man har då svårt att föreställa sig WUllvarelsen 
af silicater, som hålia 6 gånger basens syre, 
såsom i apophylliten, der en - atom - kali. skulle 
vara förenad med 12 atomer kiseljord. 
Slutligen återstår den fråga : > till ”hvil- 
"ken class af så: kallade enkla kroppar: skall sili- 
eium räknas? Då egenskapen af metallglans och 
förmågan "att leda electriciteten saknas hos -sili- 
cium, 1 det tillstånd det hittills erhållits, är det 
klart att det ej kan kallas en metall; och dess 
egenskaper synas närma det till kol och boron. 
Åtskilliga methodiska naturforskare skola kanske 
deraf kalla det silicon, för att med ändelsen 
