69 
märkta tendens är att, liksom denna, gifva dub- 
bla salter af en syra med tvenne baser, i hvil- 
ka boraxsyran utgör den ena basen. Jag kom- 
mer längre ned alt visa, alt det gifves en sådan 
class af salter, sammansalt efter lagarna för de 
molsvarande kiselsalterna. | | 
Jag går här beskrifningen af fluoborsyran 
förbi, vi känna den redan förut af Gav Lus- 
såc's och THÉNARDS samt af Joun Davy's försök 
dermed. Eu omständighet dervid har likväl 
undfallit dessa naturforskare, nemligen fluobor- 
syregasens sönderdelning af vatten, - Vi hafva 
"förut sett att vatten afskiljer > af kiseljorden 
från dess gasformiga förening med flusspats- 
syran, hvilket utan svårighet upptäckes, emedan 
kiseljorden är nästan olöslig. - Det samma 
händer med boraxsyran, men märkes ej så lätt, 
emedan den , skiljd ur föreningen med flus- 
spatssyran, håller sig qvar upplöst i vattnet. 
Jag beredde, af flusspat, boraxsyra och svaf- 
velsyra, fluoborsyregas, efter de af J. Davy 
gilna föreskrifter, och uppfångade gasen i vatten. -: 
Vatskan begynte snart att blifva varm och små- 
ningom bildade sig en fällning deri, -som lik- 
nade kiseljord och som jag härledde från qvarts 
i flusspaten; men den löste sig irent vatten och 
befanns vara boraxsyra. Jag lemnade sedan vät- 
skan att långsamt afsvalna, hvarunder en ej 
obetydlig portion boraxsyra anskjöt i dess van- 
liga kristallfjäll. Genom vältskans afdunstning 
vid en mycket lindrig värme och derpå följan- 
de afsvalning, erhölls mera boraxsyra. Om der- 
emot vätskan, utan skeende afsvalning, afröktes, 
så concentrerades syran, utan alt afsälta borax- 
syra, och förflygtigades vid en högre tempera- 
