73 
staller, hvilka, betraktade med mikroskop, syn- 
tes vara sexsidiga prismer , med tvåsidig tillspets- 
ning för ändarna, hvilken tillspetsning på de 
flesta kristaller möttes, så att kristallen i en 
direction syntes Yara en sexidig prisma och i 
en annan hade rhombisk omkrets. Dessa kri- 
staller innehålla intet vatten. De upplösas i ko- 
kande alkohol i ringa mängd och anskjuta under 
afsvalning till ' det mesta åter derutur. Upp- 
hettas detta salt, så kommer det, korrt innan 
det börjar glödga, i fluss, begynner koka: och 
utstöter, fluoborsyregas, som , då saltet ej för- 
ut var fullt befriadt från vatten, bildar samma 
sublimatlika samling af små droppar af liquid 
syra, som den flusspatssyrade kiseljorden under 
lika omständigheter ger. Det fordrar en lång- 
varig och sträng hetta för att sönderdelas, och 
bibehåller 'sig vida längre än kiselsaltet. Glöd- 
gadt i betäckt platinadegel, lemnar det kring 
öppningarna vid lockets kant smält boraxssyra, 
som af lågens vatten blifvit afskiljd, liksom det 
. händer med kiseljorden vid kiselsaltets glödgning. 
- 
I degeln återstår flusspatssyradt kali, som fuk- 
tas i luften och lemnar dervid olöst den del af 
saltet, som ännu ej hunnit afge sin fluoborsy- 
ra. Svafvelsyra sönderdelar, det långsamt och 
först med  tillhjelp af värme, fluoborsyregas 
utvecklas först, sedan distillerar concentrerad 
fluoborsyra och flusspatssyra och slutligen åter- 
står surt svafvelsyradt kali. Af saltbaser sön- 
derdelas deremot icke detta salt, och det fram- 
ställer, i sitt förhållande till dem, alldeles ovän- 
tade phenomen. Det löses t. ex. af caustik am- 
moniak icke mer än af vatten och om lösningen 
i kokning mättas, så afskiljes öfverskottet oför- 
andradt under afsvalning, kristalliseradt om den 
