79 
De öfriga jordarternes salter har jag icke ” 
undersökt. Af metallerna har jag blott fram 
bragt bly-koppar-och zink-oxidsalterna. 
»Flusspatssyrad bor-blyoxid fås då fluobor « 
syra mättas med kolsyrad blyoxid i små portio= 
ner, till dess att en fällning bildas, genom upp= 
lösning af mer kolsyrad blyoxid.  Vätskan af 
dunstas till syrups consistens vid lindrig värme 
och saltet lemnas att under afsvalning anskjuta, 
hvarvid det bildar långa prismatiska kristallnå- 
lar. Under långvarig afdunstning i öppen luft 
sker kristallisation ytterst trögt och bildar korr-= 
ta, efter utseende rätvinkliga fyrsidiga prismer 
eller taflor, lika dem af barytsaltet. Saltet sma- 
kar sött och sammandragande; efteråt litet syr- 
ligt. - Sönderdelas af vatten, som upplöser ett 
surt salt och lemnar ett basiskt. AÄfvenså sön-. 
derdelas det af alkohol. Upphettas blyoxid med 
något al de föregående salterna, så får man, all- 
deles såsom med kiselsalterna , en ganska lätt- 
smält basisk förening ,. ur hvilken valten upplöser 
ett basiskt blysalt, hvars lösning sönderdelas af 
luftens kolsyra. | 
Flusspatssyrad bor-zinkoxid erhölls då ut- 
spädd: fluoborsyra fick upplösa zinkspån vid luf- 
tens, vanliga temperatur. Efter gasutvecklingens 
upphörande afdunstades lösningen, som 'slätli- 
gen gaf en syrupstjock saltmassa; som stelnade 
under afsvalning och som deliquescerade'i luften. 
0 Flusspatssyrad "bor-kopparoxid erhölls då 
barytsaltet fälldes med en upplösning af svaf- 
 velsyrad 'kopparoxid, silades och afdunstades. 
Den: anskjuter först efter afdunstning till syrups 
consistens, 'och :stelnar då till en nålformigt an- 
skjuten massa af ljusblå färg, som snart fugtas 1 
luften, OL BAREN 
