| 113 
den chemiska formeln och den geometriska for- 
men, och species af elementen. För att lät. 
tare utreda detta, återtagem exemplet af gra- 
naten: formen af dess kristall är allmänt känd 
och formeln för dess sammansättning är, ef- 
ter TROLLE WACHTMEISTER, då R betyder radical, 
- nr 
RIS +t2RSi. Dessa två bestämma nu hvad 
som är genus granat. WACHTMEISTER har vi- 
dare visat att R kan vara kalkjord, talkjord 
jernoxidul eller manganoxidul, antingen en af 
dessa ensam, eller flere, eller alla sammanblan- 
dade, och att R kan vara antingen lerjord el- 
ler jernoxid, stundom hvar för sig och stun- 
dom blandade. Af dessa kunna således ej min- 
dre än 8 särskilta, bestämdt olika species eller 
rototyper af granat uppkomma, och genom 
bränns af dessa 8 species uppkomma se- 
dan variationer i en sådan mängd förhållan- 
den, att det vore ändamålslöst att försöka 
upptaga dem. — Jag skall anföra ännu ett. 
exempel hämtadt från ett annat slags mine- 
ralier, der man hittills mindre ofta funnit iso- 
morphismen. Chabasie består efter de ana- 
lyser som derå äro gjorda af CS? +3AS?-+G Ag 
i hvilken en liten del af kalken representeras af 
kali. Nyligen har jag undersökt en Chabasie; 
som man meddelat mig under det nya namnet 
Levyine, i hvilken en liten del af kalken var 
ersatt både af kali och natron. Hr ÅRFVEDSON 
har analyserat en chabasie från Skottland "') der 
nästan all kalkjorden var ersatt af dels natron, 
dels kali. Det är således klart att chabasier 
+) Kongl, Veteaskaps Academiens årsberättelser för 
8 Pp 
1823 p. 153. 
