142 | 
tresse, såsom jemförelser "kropparna emellan, 
men der kropparna ställas i en annan ordning, 
t. ex. om man grundar jemförelsen på de tven= 
ne? eldfasthet och oxidernes eller deras förenin= 
gars smak. Man kan då, liksom i den föregå- 
ende på gasformighet, i denna på eldfasthet 
sammanföra det olikartade och sedan bilda se-' 
"rien så att man öfvergår från sur smak till sam- 
mandragande, söt , bitter, salt och slutligen al- 
kalisk. Men allt sådant kan i vetenskapligt hän- 
seende aldrig höja sig till större värde, än att 
vara intressanta, jemförelser och afger aldrig nå- 
gon antaglig' grund för kropparnes systematiska 
uppställning. SE 
Då vi åter uppgöra system för den ord- 
ning i hvilken vetenskapens föremål böra be- 
traktas, så synes mig det rätta vara att söka 
komma till något, som ej beror af individuella 
åsigter, och som således kan äga bestånd. Ehu- 
ru det är ganska säkert att man, utan att: be- 
stämdt söka ett sådant mål, sluiligen föres dit 
genom de individuella åsigternas beständiga för= 
änderlighet, så är det likväl en stor vinst för 
vetenskapen att snart uppnå detta mål. 
Ännu en omständighet, hvari BEUDANTS Sy- 
stem på ett hufvudsakligt sätt skiljer sig från 
det här anförda, ligger deri att det electronega- 
tivaste elementet, som utgör den största vigten 
af: våra bergs elementära beståndsdelar, nemli- 
gen syret, i detta system icke utgör någon egen 
class. Delta är ett verkligt fel emot principen, 
men man ser att de positiva elementen hafva ut- 
tagit sin rätt att också ej sällan ge caracterer åt 
föreningen, och att BrEupAnt sökt på hvar och en 
metall få uppföra dess oxider, hvarigenom såle- 
des detta system blifvit ännu mer  artificielt. 
NKI 
