178 I ' 
utomordentliga "locålers vegetation vill sluta till 
landets i allmänhet; man skall i thy fall äfven 
gå miste om de upplysningar, hvilka man egent- 
ligen> vill hämta af växtgeografien, nemligen cli- 
:måtets förhållande till hvarje: landskaps både 
quantitativa och qualitativa vegetation, samt or- 
ternas odlings förmåga i allmänhet. Om någon 
variation af A. Thaliana finnes vid Umeå, så 
torde hon äfven der icke vara på sitt rätta stäl- 
le lika litet som vid lsjach i Arjeplog flera grader 
längre norrut och 20 mil från Hafvet, Men att 
en gynnande local, sådan som Isjachs m. fl; fram- 
Jockar denna och många andra sydliga växtformer, 
der man icke skulle förmoda sådant, det har 
erfarenheten besannat; och detta bevisar blott, 
att de omständigheter , hvilka dessa växters in- 
re Organisation behöfver till sitt lifs verksamhet 
"och fortplantning, finnas verkeligen förenade 
vid en sådan local. Men hvilken ifrån början 
lanterat deras frön på en så aflägsen ort från 
deras' egentliga växtställen, det blir” i sanning 
svårt att förklara. Dock har Naturens: Herre 
många utvägar, hvars spår det svaga mennisko- 
snillets ringa forskningsförmåga icke gitter följa. 
Draba verna tyckes äfven upphöra vid :Hernö- 
sand. Myosurus minimus. Primula veris. Jun- 
cus uliginosis: Säbrå. jä RR FA 
På Döraberget i Ytterlänes Socken vid pass 
6 mil från hafvet funnos Lathyrus sylvestris, 
Asplenium Trichomanes och septentrionale. De 
vame sistnämde torde väl kunna finnas” längre 
vorrut. ' Lurritis glabra, hvilken äfven lika 
oväntadt, 'som Arabis Thaliana, finnes i Arje- 
plog, "syntes här i mängd. Således törde äfven 
dess egentliga gräns emot nordén” böra räknas 
vid dena bredd; Carex!murieatafb eb ovc Jar 
+ 
