258 
efter då (=D) äfven är bekant och g=go0?, 
blifver 
(3) K angdg = lr 
Cosgh=sind.sinD 
Derföre om M vore en i eqvator belägen 
stjerna, S en annan hvar som helst, och pla- 
net MGAK infölle med eqvators, så kunde man 
med detta. instrument-finna differencen. emellan 
stjernornas MM och S ascensio 'recta och decli- 
nation. L : BI 
4. Men äfven om stjernan M, hvilken må 
antagas till comparationsstjerna, vore hvar som 
helst belägen utom eqvator, endast planet MGHK 
tangerar den cons yta, som stjernans synradie 
genom dagliga rörelsen beskrifver, eller, som 
är detsamma, nämnde plans intersection med 
himlasphéren, storcirkelbågen EF (fig. 3), tan- 
gerar stjernans JZ/ paralleleirkel BMLD , så kan 
med detta instrument ascensional- och declina- 
tions-skilnaden emellan stjernorna M och S fin- 
nas. Ty lät ZPDQ föreställa himlaspheéren, 40 
eqvatorn, P polen, PG och PT 'stjernornas M 
och S declinationscirklar; lät ock storcirkelbågen 
SU' vara vinkelrätt emot EF och ponera MGC=A, 
US=d, MU=za, hvilka begge sednare gifvas ge- 
nom observation, SLI=N, GPT=4 och UV=X. 
| Efter då vinklarne PMV och SUV äro rä- 
få, så är | 
sin(a+x)=cotAcotV och sinx=tangd.cotK 
Sina.cosx--cosa.sinx cotNcotV  cotA 
er I, 
Six tangd.cotV” tangd 
cot/A 
—— — cota 
tangd.sina 
deraf vidare 
hvaraf cotx= 
