260 - 
bilden är i en punkt 8” af sin väg, i hvilken 
händelse strålen reflecteras från. någon annan. 
punkt D af den rörliga spegeln än limbens me- 
delpunkt, så blifver 
SME EE JD CA So RU , SAIECES 
— BCA— B'CA=2(EDL—EDL)Y 
Va BCB=2LDL. 
Derföre, äfven om punkten D, från hvilken 
strålen 'studsar till Z och derifrån till C, ejvo- 
re limbens medelpunkt, så mäter i alla fall bå- 
gen £OL på limben halfva vinkeln ZCB. Lät 
nu instrumentet ställas så, att stjernan vid B 
synes sammanfalla med sin reflecterade bild 
och observera tiden emellan hennes försvinnan- 
de i £ och hennes framkomst vid brädden AP. 
Om då denna tid, converterad i synvinkel, blir 
lika stor med den bekanta vinkeln £C4A; så är 
tydligt, att stjernan sjelf omkring C beskrifvit 
vinkeln BCAA eller att stjernans väg liggeripla- 
net BCAA d. ä. i limbens plan. Så vida ifrån £B 
emot PQ a2:ne lika stora räta lineer kunna dra- 
gas, en på hvardera sidan om den vinkelrätta, 
så kan härvid en tvetydighet uppkomma, hvil- 
ken hkväl bör vara af ringa betydenhet för en 
öfvad observator, som lätteligen jugerar, om stjer- 
nan framkommer i grannskapet af AZ, der hen-: 
nes bild råkat kanten af spegeln, eller icke. 
Såvida stjernan under dess bilds förflyttan- 
de ifrån B£ till AZ ock har en egen rörelse, eme- 
dan denna förflyttning ej kan antagas ske i ett 
ögonblick, så behöfver vid vinkelns BCA mä- 
tande på limben en correction göras, hvilken lätt 
sker sålunda. 
Om stjernans egna rörelse bidrager till den 
observerade vinkelns BCA förminskande vid 
bildens förflyttande ifrån £ till AZ, så måste 
