263" 
På en utom objectifglaset framskjutande del 
af tuben, Dy, (Fig. 5. a.) bvilar på en stolpe ay 
en spegel axBrovQ, som är elliptisk, men så in- 
elinerad emot tubens optiska axel, att den sedd 
ifrån en punkt på denna axel är i form af en 
cirkelring, hvars öppning är sQr och hvars mé- 
'delpunkt. ligger på tubens optiska axel. "Denna 
"spegel antages så liten, att den hel och hållen 
ligger i tubens synfält. Dess inclination emot 
optiska axeln äfvensom distancen yD från ob- 
jectifglaset må antagas kunna "ändras efter be- 
qvämlighet, Hela tuben hvilar på "stolpar JGeb, 
hvilka åter äro fästade i en axel zÖx, rörlig i 
2:ne andra stolpar x,wW, hvilka sluteligen stå 
fixa uti en planka Z8', på hvilken hela instru- 
mentet hvilar. Omkring en punkt u på axeln 
7, belägen under midten af tuben, med en 
radie Au Chelst lika med vinkelrätta distancen 
-emellan zz och tubens medellinea) är en lim- 
bus Ayw, hvars ändar äro starkt fästade i tu- 
bens båda sidor och hvars peripheri är formad 
i kuggar; i kvilka ett annat mindre hjuls xyB3" 
kuggar ingripa, hvilket sednare hjuls axel gå? är 
med zz parallel och går igenom samma stolpar 
z& och av: I ändan y' af denna axel är ett 
mot honom vinkelrätt hjul se appliceradt, hvars 
peripheri är försedd med gängor, i hvilka en 
på basis ZB' hvilande skruf ingriper. 
Nu är tydligt, att med detta instrument så 
väl synvinkeln emellan hvilka objecter som helst 
(då den ej öfverstviger dubbla den vinkeln, som 
endera limben subtenderar, hvilken vinkel vid 
instrumentets construction kan tagas efter behag) 
som himlakroppars ascensional- och declinations- 
skilnad kan finnas; ty med skrufven gr beskrif- 
ves vinkeln 6Gy (=x), med skrufven vx vin- 
