267 
sinim+v) gy, po bsinim-+v)—asini(n+v) 
sini(n +v) — sinH(n+v)—sini(m+v)” 
är således allt bekant, som behöfves för att eva= 
luera skrufvarnes revolutioner i vinklar, endast 
man känner vinklarne m,n,p. Att finna dem 
för skrufven gr är lätt; ty man behöfver en- 
dast ställa den rörliga spegeln parallel med den 
fixa och sedan röra skrufven rg allena, i hvil- 
ken händelse instrumentet, såsom förr är an- 
märkt, låter begagna sig såsom en Hadleysk Oc- 
tant. Derföre, om båda punkterna, hvilkas an- 
gulära distance skall mätas, bringas i samma 
plan, som det den reflecterade synradien genom 
alidadens rörelse beskrifver, blifver den vinkel 
alidaden beskrifvit för att få dessa punkter att 
sammanfalla, lika med halfva denna synvinkel. 
Men att finna en vinkel, som alidaden Zyr (fig. 
5. 6) ifrån nollpunkten beskrifver är svårare; 
emedan en stråle, som bringas i samma plan, 
som det en punkt af spegeln MN beskrifver 
omkring axeln OP, omöjligt kan reflecteras från 
den fixa spegeln till ögat. Man måste derföre 
här, för att finna hvilken som helst af vinklar- 
ne m,n,p, förfara på följande sätt. 
Observera med instrumentet, såsom förr är 
anvisadt, ascensional- och declinations-skilnaden 
emellan 2:ne till sitt läge bekanta fixstjernor. Då 
känner man, enligt nyss anförda method, den 
vinkel (&), som alidaden STU för detta ända- 
mål behöfver beskrifva. Äfven äro, af de, kända 
dg,gh uti rätvinkliga triangeln dgh (fig. 2.» 
gifna sidan då och vinkeln adh. Om nu ock 
den constanta vinkeln MGH(=G)Y eller bågen 
ad antages bekant, finnes genom triangelns adh 
