1276 
0: Den sednare olägenheten åter, att observa- 
tion endast gifver halfva vinkeln, är oundviklig, 
men kan compenseras dels genom användande 
af en: större aggrandering, dels genom observa- 
stionernas tätare repeterande. 
10. Till finnande af smärre synvinklar, t. 
"ex. planeternas. synliga diametrar, synes instru- 
-méntet på följande sätt med stor fördel : kunna 
användas. Lät index vid x (fig. 5.a) stå på o 
och :medelst: den andras rörelse lät först den 
«ena och sedan: den andra brädden af planeten 
tangera en kant af den fixa spegeln i &: eller, 
" sbättre, ett i ' objectifglasets focus appliceradt, 
:med:/ spegelns:rörelseaxel parallelt , hår, som 
:mot den fixa spegeln synes projicieradt, så gif- 
-ver den. väg, index derunder beskrifvit, en pla- 
:metens diameter, den nemligen, som ligger i ett 
:plan, vinkelrätt emot denna rörelseaxel. Vill 
-man hafva den  horizontala eller verticala, förstås 
lätt, buru dervid bör förfaras. Härigenom vVin- 
»nes likväl ej större noggrannhet än den man af 
:tubens aggrandering och skrufvarnes cönstruc- 
tion har rätt att vänta. Men ponera, att fram- 
»före spegeln MV ställes en annan tub af känd 
-«aggranderiag, parallel med tuben 4BCD, och 
-att: genom denna tub: -planetens aggranderade 
bild faller :på spegeln: ILN, så att, 1 stället för 
den verkliga, den aggranderade synvinkeln 
«eller synliga diametern nu har sin spets i :spe- 
- »gelns J£V ytas då är tydligt, att genom denna 
'spegels rörelse den aggranderade synvinkeln nu 
-kan mätas på samma sätt, som förut den verke- 
liga, och att: den vinkel, som index nu omedel- 
-bärligen  gifver, är en så:stor multipel af den. 
sökta vinkeln; som den: framföre: spegeln MV 
ställda tubens aggrandering utgör. Om: man ej 
