302 
de med de föregående, sammanstämma omkring 
13; men med för stora afvikelser för att deraf 
draga något medeltal, 
"Jag försökte då svafvelsyrad zirkonjord, som” 
försattes med svafvelsyra i öfverskott, afdunsta- 
des och upphettades sedan öfver en spiritus- 
lampa till dess öfverskottet af svafvelsyra bort= 
rökt, hvarefter massan qvarhölls i denna temper 
ratur > timma, med den försigtighet att saltet 
ej blef glödgadt. Det salt som på detta sätt 
erhålles är neutral svafvelsyrad zirkonjord. Det 
synes olösligt i kallt vatten, men löser sig lik= / 
väl omsider deri fullkomligt, liksom bränd alun, 
Af varmt vatten löses det ganska hastigt, Det- 
ta salt vägdes med degeln, hvarefters den väg- 
da portion analyserades på följande tvenne sätt? 
ä) saltet löstes i vatten, fälldes med caustik 
ammoniak i öfverskott, jorden togs på filtrum, 
tvättades, torkades, glödgades och vägdes. Den 
silade vätskan gjordes sur med saltsyra och fäll= 
des med saltsyrad baryt, hvarefter den svafvel- 
syrade baryten afskiljdes och vägdes efter glödg= 
ning. 6) Det vägda saltet brändes i hvitglödg- 
ning så länge det förlorade något i vigt. Vid 
slutet af glödgningen användes kolsyrad ammos 
niak, insatt på en platinaslef. Zirkonjorden väg- 
des och förlusten ansågs för svafvelsyra. Båda. 
dessa methoder gåfvo alldeles öfverensstämman= 
de resultat. I 6 försök, hvaraf ett på våta och 
5 på torra vägen, erhöll jag 100 d, svafvelsyra 
förenade med 75.84, 75.92, 75:80, 75.74; 75:97 
och 75.83 d. zirkonjord, Medeltalet är 75.853 
och om 1 dessa finnas 19,96 d. syre, så håller 
zirkonjarden 26.314 pc. syre, Detta är dubs 
belt mot hvad hydratets och det saltsyrade'sals 
tets analys gifvit, men vi skola längre ned af 
