329 
ver med salmiak. Det kristalliserar uti hvita, 
genomskinliga, stråliga kristaller och är lättlöst 
i vatten och alkohol. Dess upplösning är neu- 
tral och fälles hvarken af -silfver- bly- eller an- 
dra saltsolutioner. Med caustikt kali utvecklas 
ingen ammoniak; i svafvelsyra och saltsyra lö- 
ser det sig helt stilla. Det synes innehålla kri- 
stallvatten, uti hvilket det vid uppvärmning 
smälter, och hvarigenom, åtminstone till en del, 
det sönderdelas under utveckling af mycket am«= 
moniak. Dtt stelnar derefter åter och utveck- 
lar då en myckenhet af den ättiksyra så likt 
luktande, surt reagerande ånga, hvilken alltid, 
tillika med kolsyra uppkommer då ett cyansy- 
radt salt sönderdelas med en syra. Dervid sub- 
limerar sig en pulverformig, hvit substans i 
temmelig quantitet, hvilken är olöslig i vatten” 
och synes vara densamma, hvilken jag en gång 
förut vid ett annat tillfälle erhållit i ganska rin- 
ga mängd ”). Glödgar man det kristalliserade 
ämnet med kalium, så erhåller man mycket 
cyan-kalium. 
2:0o Cyans förhållande till svafvelbundet väte. 
Mättas alkohol med cyan-gas och derefter 
med svafvelbunden vätgas, så får den en mörk- 
gul färg och straxt derefter afsätta sig flera små, 
röda kristaller. De äro af en skön orangeröd, 
glänsande färg, ogenomskinliga, knappt lösliga 
i kallt vatten, mera uti kokande, hvarur likvist 
under afsvalnandet de i ögonblicket afskilja sig. 
På samma sätt förhålla de sig med alkohol. 
Lättast erhålles detta ämne, om de håda gaser- 
'") PocGEnpborreFs Journal B. 1. pag. 118 Noten. 
K. V, A. Handl. 1824, St. II. 22 
